Szélviharok, tavaszi fagykárok, aszály – Mi áll megváltozott időjárásunk hátterében?
![](/wp-content/uploads/2021/04/blowwind-Flickr.jpg)
![](/wp-content/uploads/2021/04/Peline-Dr.-Nemeth-Csilla-1024x640.jpg)
– Mi az oka az egyre gyakrabban tapasztalható, komoly szélviharoknak hazánkban?
– A Föld felszínének átlaghőmérséklete az iparosodás kezdete óta egy fokkal, az elmúlt 50 évben mintegy 0,7 Celsius-fokkal emelkedett. Ehhez nagyban hozzájárult a légkör melegedéséért felelős üvegházhatású gázok (leginkább szén-dioxid, de korántsem csak az) kibocsátásának növekedése. Elsősorban nem az átlagértékének változása okoz komoly kockázatot életünkben, hanem az ezzel együtt változó szélsőértékek módosulása. Tudományos kutatások rámutatnak, hogy
a jövőben előforduló szélsőségek válhatnak a gazdasági és a társadalmi hatások legfőbb előidézőivé.
Bár a szélsőséges időjárási jelenségek, például a szélviharok egyetlen előfordulását sem a globális felmelegedéssel kapcsolatos éghajlatváltozás okozta, kialakulásukban mégis fontos szerepe van a klímaváltozásnak. Az a környezet ugyanis, amelyben a viharok keletkeznek, melegebb, és adott területen a páratartalom is magasabb lehet. Ezáltal megfigyelhető a korábban erősnek számító viharok gyakoribbá válása. Korábban nem tapasztalt erősségű viharok is kialakulhatnak a légkörben tárolt többletenergia révén.
– Várható ebben változás a jövőben, vagy fel kell készülnünk a szélsőségekkel való együttélésre?
– Az összetett éghajlati rendszer tehetetlensége miatt az üvegházhatású gázok kibocsátásának drasztikus csökkentése mellett is egy ideig még biztosan folytatódik a Föld átlaghőmérsékletének emelkedése. Ezért különösen nagy a felelősségünk a jövő nemzedéke felé. Jelentős globális változtatásokra van szükség! A mérések szerint 2020-ban a pandémia miatt globálisan ugyan 7%-al csökkent a szén-dioxid-kibocsátás az előző évhez képest, ennek ellenére a melegedésért felelős szén-dioxid légköri koncentrációja tovább nőtt, bár kevésbé, mint a kényszerű csökkentés nélkül.
![](/wp-content/uploads/2021/04/thunderstorm-1768742_1920-1024x683.jpg)
– Milyen mértékű emelkedést fölött válik kezelhetetlenné a felmelegedés?
– Tanulmányok szerint a Föld egészét tekintve a melegedést célszerűen nem szabad engednünk 1,5 fok fölé, hogy hatásait még – bár jelentős átalakítások mellett, de – kezelni tudjuk. Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület Külön Jelentése szerint 2030-ra a jelenlegi (2016) kibocsátásokat felére kell csökkenteni, és 2050-re nettó zéró kibocsátóvá kell válnunk. A „nettó nulla” azt jelenti, hogy minden tonna üvegházgáz kibocsátását ugyanannyi tonna üvegházgáz légkörből való kivonásával kell ellensúlyozni. Ugyanakkor a melegedés a világ egyes térségein lehet ennél az átlagos értéknél kisebb vagy akár nagyobb mértékű is.
– Miként változik az éghajlat Magyarországon a 21. században?
– Magyarországon az országos átlaghőmérséklet 1,15 Celsius-fokot emelkedett 1901 óta, tehát az országot az átlagosnál jobban érinti a felmelegedés az Országos Meteorológiai Szolgálat számításai szerint. Az ország középső és dél-alföldi területein a hőhullámos napok száma jelentősen, két héttel hosszabbodott. Az éghajlat jövőben várható alakulására az éghajlati modellek eredményei adhatnak választ. A Magyarországra futtatott modellek szerint
minden évszakban folytatódik az átlaghőmérséklet emelkedése, amely a 21. század végére elérheti a 3-4 fokot
az 1971–2000-es átlaghoz képest. A modellek a legnagyobb változásokat a nyárra jelzik. A szélsőségek gyakoribbá válása életünk szinte minden területére hatással van.
– Akkor tehát fennmarad az időjárást jellemző szélsőségesség?
– Ez a tendencia várhatóan folytatódik, azaz a szélsőségesebb éghajlati körülményekkel együtt kell élnünk.
– Egyre jellemzőbb a szárazság hazánkban. Remélhetjük, hogy ez megáll, vagy néhány évtizeden belül elsivatagosodik Magyarország?
– Az éves csapadékösszeg nem változott számottevően, de kevesebb napon hullik csapadék, több alkalommal alakul ki aszály. A folyamat együtt jár a talajok állapotának romlásával, mely Európában is megfigyelhető. A kizsigerelt, alacsony szervesanyag-tartalmú talaj aszály idején cserepesedik és porzik, a csapadéktól iszapossá válik, továbbá csökken a vízbefogadó, tápanyag- és nedvességtartó képessége.
Az Európai Unióban a talajok egynegyede szenved a víz okozta jelentős eróziótól, további egynegyedén pedig magas az elsivatagosodás kockázata,
elsősorban Dél-, Közép- és Kelet-Európában. Az éghajlatváltozás hatására egyre szaporodó szélsőséges időjárási események tovább rontják a talajok állapotát. Ez pedig egyre romló termésátlagokhoz és végül a talaj teljes kimerüléséhez vezet hazánkban is. Magyarországon a gyakoribb aszályok mellett a heves csapadék kialakulása is gyakoribbá vált, és ezek időnként jégesővel, erős széllökésekkel és villámlással is járnak.
![](/wp-content/uploads/2021/04/flower-887443_1920-1024x796.jpg)
– Mi az oka az óriási hőmérséklet-ingadozásoknak? Milyen hatással van ez az emberi szervezetre?
– Hazánk éghajlata nedves kontinentális, melyre alapvetően jellemző a nagy hőingás, ami esetenként extrém nagy is lehet rövid idő alatt. Természetesen a hirtelen időjárás-változások erősen igénybe veszik szervezetünket. Különösen az időseket, valamint a szív- és érrendszeri betegségben szenvedőkét viselheti meg.
Kimutatható kapcsolat van az erős frontátvonulások és a szívbetegek halálesetei között, de megugrik ilyenkor a szülések száma is.
Azonban talán még veszélyesebb a napokig fennálló forróság, mely aggasztó olyan szempontból, hogy a hőhullámok gyakorisága, hossza mai tudásunk szerint nagy valószínűséggel tovább nő a jövőben.
– Szinte évről évre elfagy a hazai gyümölcsök egy része az áprilisi-májusi fagyok miatt. Ez most már rendszeres lesz? Mi az oka a tavaszi fagyoknak?
– A tavaszi, áprilisi-májusi fagyok éghajlatunk sajátossága, nem a klímaváltozással megjelenő jelenség. Ugyanakkor a melegedő éghajlat hatására a természet hamarabb ébred téli nyugalmi állapotából. Megfigyelhető, hogy korábban virágoznak a növények, rügyeznek a fák, hosszabb lett a vegetációs időszak. Ezért a tavaszi fagyok előfordulása gyakrabban okoz kárt a gyümölcsösökben, haszonnövényekben, mely fájdalmasan érinti pénztárcánkat.
– Tehetünk még bármit, hogy ez a negatív tendencia megálljon?
– Az alkalmazkodás mellett a kulcsszó a mérséklés. A klímaváltozás kedvezőtlen hatásait csökkenthetjük a kibocsátások visszafogásával, valamint klímavédelmi és a klímaváltozáshoz való alkalmazkodást segítő állami intézkedésekkel. Közvetlen környezetünkben mi is tehetünk bolygónkért a túlfogyasztás csökkentésével, az élelmiszer-, víz- és energiapazarlás visszaszorításával, illetve mindennapi életünk klímabarát átalakításával.
A Kárpát-medencében korábban és súlyosabb formában jelentkeznek a klímaváltozás hatásai
Néhány évünk maradt az elszabaduló klímaviszonyok megfékezésére
Néhány évünk maradt az elszabaduló klímaviszonyok megfékezésére
(Kiemelt képünk forrása: Flick.com)