Szalay-Bobrovniczky Kristóf: A közös emlékezéssel újra elköteleződünk a magyar nemzet védelmében
![](/wp-content/uploads/2024/05/szalay-bobrovniczky-kristof-honvedelem-napja.jpg)
Amikor közösen emlékezünk múltunkra, újra elköteleződünk az évezredes út folytatása mellett, a magyar nemzet védelmében – mondta a honvédelmi miniszter kedden Budapesten, a honvédelem napja alkalmából, a Honvédelmi Minisztérium Budai várban lévő épületében tartott központi ünnepségen.
Szalay-Bobrovniczky Kristóf emlékeztetett rá: a múltba tekintve hatalmas katonai eredményeket látunk, például Szent István ezeréves államát, „amelynek katona hősei teljesítményükkel lehetővé tették, hogy győzelmeken és vereségeken át megmaradhassunk” ezen a geostratégiai szempontból nehéz fekvésű földdarabon, hatalmas birodalmak szorításában, és ott van a modern nemzet születésekor létrejövő magyar honvédség is, amely azóta „békében és háborúban, elnyomásban és szabadságunk idején mindig a nemzet szolgálatában állt”.
A miniszter emlékeztetett rá:
Buda a magyar szuverenitás jelképe, ahol a szabad Magyarország évszázadokon keresztül a saját sorsát érintő kérdésekről döntött. Buda Magyarországgal emelkedett és hanyatlott, volt kincses székesfőváros és birodalmak végvidéki erődje és a sors úgy hozta, hogy sokszor vissza kellett foglalnunk.
A miniszter szerint a kormányzás és a diplomácia feladata az, hogy a nemzet életét érintő legfontosabb döntések továbbra is a nemzet fővárosában szülessenek meg, „ám ezekben az időkben különösen ügyelnünk kell, hogy ne kényszeríthessenek ránk semmi olyasmit, ami sérti nemzetünk alapvető létérdekeit”, ebben pedig különösen fontos szerep jut a honvédelemnek.
Rámutatott: a pacifizmus „miután leépítette a szabad világ hadseregeit, jelentősen meggyengítette a szabad világot védelmező hadseregek hadrafoghatóságát – megrendítve az őket támogató hadiipart, és mindenekelőtt a fegyvert tartó emberek lelkét. Most egy olyan háborúba akarja kötelező erővel belevinni a nyugati világot, amely nemcsak nem a mi háborúnk, hanem egy fölösleges, a tárgyalóasztaloknál megoldandó konfliktus lett volna” – emelte ki.
Szalay-Bobrovniczky Kristóf hangsúlyozta: elégedettek lehetnek az elmúlt években elért eredményekkel, egy high-tech haderőt építenek, a katonaság fejlesztése történelmi léptékű, a honvédelmi költségvetés meghaladta a GDP 2 százalékát.
Felidézte:
szinte a semmiből jöttek létre a mára már működő, termelő védelmiipari gyárak, Zalaegerszegen készülnek a Lynx harckocsik, Kiskunfélegyházán kézifegyvereket gyártanak, Gyulán az Airbus helikopterek alkatrészei készülnek, Várpalotán lőszergyár épül, Kaposváron a Gidrán harcjármű integrációja folyik, az alapjárművet pedig hamarosan Győrben gyárthatják majd.
Új légi, új szállító- és helikopterflottát, új légvédelmet és drónképességet építenek, újra van önjáró tüzérség és harckocsipark, országszerte megkezdődik a területvédelmi tartalékos rendszer kiépítése és a Magyar Honvédség ellátja feladatait a nemzetközi missziókban.
Mint mondta, az építkezés megkezdődött, de még sok a tennivaló, komoly erőfeszítéseket kell tenni azért, hogy „felkészüljünk mindarra, ami ilyen háborús időkben előadódhat”, és képesnek kell lennünk minden kihívásra megfelelő választ adni.
Minél inkább elmérgesednek a dolgok a szomszédban folyó háborúban és a brüsszeli tárgyalóasztaloknál, annál több arányérzékre, nyugalomra, józan belátásra és erőre van szükségünk. A békéhez erő kell
– emelte ki.
Emlékeztetett rá: 175 éve újra magyar zászlót tűztek a budai Várra a honvédek, akik a magyar szabadságért harcoltak, ez pedig olyan hagyomány, „amelyre erős haderőt tudunk építeni”. „Ma szuverenitásunkat kell megvédenünk a veszélyek korában, Magyarország békéjét meg kell őriznünk, ki kell maradnunk a szomszédságunkban dúló háborúból” – emelte ki a miniszter.
![](/wp-content/uploads/2024/05/szalay-bobrovniczky-kristof-honvedelem-napja-borondi-gabor-1024x664.jpg)
Böröndi Gábor vezérezredes, a Honvéd Vezérkar főnöke azt hangsúlyozta:
1848-ban szinte a semmiből teremtettek hadsereget a fiatal tisztek, összekovácsolták a nemzetet, felépítették a hadiipart, kiképezték a katonákat és egy év múlva visszafoglalták a magyar történelemben kiemelkedő szerepet játszó budai Várat.
Hozzátette: a várat véres, hosszú, nagyon nehéz küzdelemben sikerült visszafoglalni, de a katonák gondolkodás nélkül harcoltak a szabad, független Magyarországért.
Mint mondta, megkezdődött a haderő reformja, és szellemiségében, gerincében, technikájában megújul a Magyar Honvédség, ehhez rendelkezésre áll a szükséges forrás és megvan a politikai akarat. Úgy fogalmazott, a jelen katonáinak az a történelmi küldetése és felelőssége, hogy olyan haderőt tudjanak építeni, aminek segítségével „száz, kétszáz, ezer év múlva is Magyarország van itt”, magyar nyelven beszélnek az emberek, és a magyar kultúrát, keresztény hagyományokat követik.
A magyar katonáknak 1849. május 21-én, a tavaszi hadjárat végén három hétig tartó ostrom után sikerült visszaszerezniük a budai Várat. Ennek emléket állítva 1992 óta május 21. a honvédelem napja.
A Honvédelmi Minisztérium központi ünnepségén a honvédelmi miniszter és a Honvéd Vezérkar főnöke előléptetéseket, kinevezéseket, elismeréseket és kitüntetéseket is átadott.
(MTI)
Címlapkép: Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter beszédet mond a magyar honvédelem napja alkalmából rendezett ünnepségen a Honvédelmi Minisztériumban 2024. május 21-én. Fotó: MTI/Bruzák Noémi