Köszönet Franciaországnak: megmutatták a világnak, miért nem akarunk bevándorlóország lenni
![](/wp-content/uploads/2023/07/K_EPA20230702007-scaled.jpg)
Köszönettel tartozunk Franciaországnak, amiért az egész világ előtt demonstrálták, hogy miért nem akarunk bevándorlóország lenni – írta Hojdák Gergely az MKDSZ.hu-n.
Emlékeztetett rá, hogy már két hete történt, hogy lelőtték az algériai származású francia tinédzsert, és heves zavargások törtek ki országszerte. A szinte kizárólag afrikai és közel-keleti migránsok alkotta bandák nem csak törtek-zúztak, középületeket, gépkocsikat és tömegközlekedési eszközöket gyújtottak fel, de egy polgármester egész családját kis híján meglincselték.
Nehéz nem észrevenni a hasonlóságot a BLM-mozgalommal és a George Floyd erőszakos halála utáni nem kevésbé erőszakos amerikai tüntetésekkel – tette hozzá, megjegyezte, hogy a rendőri túlkapás vádja azonban ebben az esetben talán gyengébb lábakon áll, ugyanis a fiú már többször dacolt a rendőrséggel, hamis rendszámú és biztosítás nélküli autót vezetett, ráadásul szabálytalanul száguldozott Párizs egyik külvárosában a buszsávban, még a piros lámpán is áthajtott. Amikor a drogos és drogdíler fiatalt megállították, elsodorta az egyik rendőrt, aki végül lőtt – igaz, az egyik rendőr már az igazoltatás alatt fegyvert fogott rá (vélhetően az előélete és/vagy az igazoltatás során tanúsított magatartása miatt), az esetről készült felvételen pedig az is elhangzott, hogy „[m]indjárt kapsz egy golyót a fejedbe!”.
A francia ügyészség szándékos emberölésnek minősítette az ügyet, Macron megmagyarázhatatlannak és megbocsáthatatlannak nevezte a fiú halálát, és még egyperces néma csenddel is emlékeztek a parlamentben a halálára – akkor ilyen nem történt, amikor a kitoloncolás előtt álló illegális algériai bevándorló, Dahbia B. meggyilkolt egy francia kislányt, Lolát.
Az eset híre a főleg fiatalok által használt közösségi médiában futótűzként terjedt, maga a lelőtt tinédzser édesanyja a TikTokon kifejezetten lázadásra szólított fel.
A szerző megjegyzi, hogy legkésőbb 2015-től kezdve a magyar jobboldali médiában állandóan terítéken lévő hírek, bejátszások a migráció sötét oldaláról most hirtelen a világ nyilvánossága előtt is igazolást nyertek. A baloldali, liberális főáramból tájékozódó szavazók eddig szinte kizárólag a migráció pozitív oldaláról: megható történetekről, sikeres beilleszkedésről, a munkaerőpiac hiányterületeinek (amelyeket a befogadó ország őslakosai általában kevésbé preferálnak) feltöltéséről hallhattak. S bár az észak- és nyugat-európai gettósodó városrészek lakói a saját bőrükön is érezhetik ennek ellenkezőjét, illetve például Svédországból már évek óta folyamatosan érkeznek hasonló hírek, a liberálisan érzékenyített média ingerküszöbének az átlépéséhez a történelem egyik európai fővárosának, Párizsnak a lángba borulása is kellett – sok más francia város mellett, természetesen.
Az irónia makacs dolog, itt is: éppen az az Emmanuel Macron igyekezett rábeszélni Orbán Viktort a migrációs paktum elfogadására az EU-csúcson, akinek sietnie kellett haza, nehogy felgyújtsák az országot a lázadók. A másik személy, aki a magyar miniszterelnök lelkére akart beszélni, az a Mark Rutte holland kormányfő, aki néhány nappal később pont a migráció ügyének kezelésébe bukott bele.
Hozzáteszi, hogy nem arról van tehát szó, hogy a szabályozott migrációnak ne lehetnének akár pozitív hozadékai is, viszont idegen kultúrkörökből (pl. iszlám világ) származó második-harmadik generációs bevándorlóknál azonban gyakran jelentkezik az identitáskrízis: nem érzik igazán magukénak új hazájukat, ellenségesek annak hivatalos képviselőivel szemben (mint például az agyonlőtt Nahel M. is), az eredeti identitásuk iránti nosztalgia a liberális sérelempolitikával esetükben gyúlékony elegyet képezhet – ezt látjuk most is a lángoló francia banlieu-kben.
A legkésőbb 2015 óta Európában tapasztalt tömeges, illegális migráció pedig (az embercsempészek „áldásos” tevékenységétől is megtámogatva) már egész egyszerűen inkább biztonságpolitikai és büntetőjogi kategóriába tartozik, semmint interkulturális kérdéskör.
Ezt különösen a most zajló franciaországi események fényében bárki láthatja, akinek még nem vette el a józan eszét a liberális agymosás. Reméljük, maradt még elegendő ilyen polgár Európában, ami a 2024-es sorsdöntő európai uniós választások eredményében is meg fog nyilvánulni. Addig is nekünk, magyaroknak marad Batsányi János örökbecsű figyelmeztetése: Vigyázó szemetek Párizsra vessétek!
A címlapképen a rendőrök összecsapnak tiltakozókkal Párizs központjában 2023. július 1-jén. Forrás: MTI/EPA/Mohamed Badra