Csőd hátán csőd! Németországban egyre több, korábban szebb napokat látott cég dobja be a törülközőt
![](/wp-content/uploads/2024/07/hamburg-presztizsprojekt.jpg)
Az, hogy manapság a fennmaradásért folyó öldöklő gazdasági küzdelemben a tőkeszegény vállalatok tönkremennek, természetesnek is tekinthető. Ez alól Németország sem vonhatja ki magát, a gazdaság vezetői legalábbis számítottak rá. De arra senki sem számított, hogy az idei első félévben a csődök száma 41 százalékkal (!) nőni fog 2023 hasonló időszakához képest. Pedig ez történt.
Ráadásul nem csupán kisvállalkozásokról van szó, hanem olyanokról is, amelyeknek a bevétele korábban meghaladta a 10 millió eurót!
– derül ki a Nius.de cikkéből. Igen, ez körülbelül 4 milliárd forint. Közöttük van a sok magyar turistát is nehéz helyzetbe hozó FTI idegenforgalmi vállalat, a Galeria áruházlánc, vagy a Budapesten is üzletekkel rendelkező Esprit divatcég és a Reno cipőkereskedő cég. A Falkensteg pénzügyi tanácsadó intézet 162 (!!) jelentékeny cégről tud, amely bejelentette, hogy fizetésképtelen.
Állításuk szerint tavaly a csődeljárást kérő 279 cég 35 százalékát lehetett megmenteni az idei év első felének végéig, míg három éve ez az esetek 57 százalékában sikerült.
„Ez azért van így, mert az egymást követő válságok mindenkit óvatosságra intenek” – mondta Joachim Eckhardt, a cég partnere.
A Creditreform hírügynökség 11 ezer fizetésképtelen vállalatot számolt össze, az előbbieknél kisebbekkel együtt. Ez a legmagasabb érték az elmúlt tíz évben – nyilatkozták.
Az érintettek között sok az ingatlanos és a kisebb autóipari beszállító vállalat. A cégek megmentési aránya pedig egyre jobban csökken, mert a befektetők már nem bíznak a kilábalásban
– mondta Dirk Andres düsseldorfi ügyintéző. A stratégiai (külső) befektetők pedig ismerik a piacot, ezért nagyon óvatosak.
A legtragikusabb talán az ingatlanfejlesztők és beruházók helyzete. Ezek szintén – forintban mérve – milliárdos cégek, amelyek közül 233 került reménytelen helyzetbe az idei év első félévben. Az iparág a megnövekedett építési költségek, a szállítási nehézségek, a magas kamatlábak és a visszaesett kereslet miatt jutott el idáig.
Címlapkép: Leállt a hamburgi presztízsprojektje, az Elbtower építése is. Forrás: Nius.de