Ideje nyugdíjba küldeni a brüsszeli elitet!
![](/wp-content/uploads/2023/01/K_EPA20221103170.jpg)
Sok aljas húzása volt már a brüsszeli elitnek Magyarországgal szemben az elmúlt években, a migráció ügyében az elmúlt hetekben hozott döntései ugyanakkor a korábbiakat is alulmúlják.
Az egyik ilyen, hogy Magyarországnak az Uniós Bíróság döntése értelmében – a jogi határzár miatt – napi 6 millió forintnyi büntetést kell fizetnie a brüsszeli kasszába. Nem véletlenül nevezte Orbán Viktor, miniszterelnök felháborítónak ezt a döntést.
Orbán Viktor: Brüsszelben Európa háborúba lépésének előkészítése történik
Hazánknak ugyanis ebben a kérdésben az az egyetlen bűne, hogy hatékonyan védi Európa határait. Mert miről is van szó pontosan? Brüsszel azt a rendelkezést kifogásolja, amely szerint a Magyarországon menedéket kérni akaró migránsoknak hazánk valamelyik külképviseletén kell beadniuk az ehhez szükséges papírokat. Amelyet utána a hatóságok megvizsgálnak, és az érintett csak akkor léphet be az ország területére, ha a menedékkérelmét már pozitívan elbírálták. Így lehet megakadályozni azt, amitől egész Nyugat-Európa szenved: illegális migránsok tömegei érkeznek azokba az országokba és miután nem jogosultak az ott tartózkodásra, el kellene hagyniuk az adott államot. Kitoloncolni ugyanakkor borzasztó nehéz őket; nem csoda, hogy az érintettek csupán 10-15%-át sikerül.
A magyar modell tehát hatékony, működik, mégis megtorpedózták Brüsszelből.
Ezek után csupán az a kérdés merül fel, hogy mit is akar valójában az egyre többet a szigorú bevándorláspolitikáról beszélő uniós vezetés? Ha valóban azt akarja, hogy ne lehessen jogosulatlanul a kontinens belsejébe jutni, akkor mégis miért akadályozza, sőt bünteti az ezt szolgáló lépéseket? A válasz persze egyszerű: Brüsszelnek soha nem volt valós szándéka az illegális migráció megfékezése. Jól mutatja ezt a migrációs paktum is, amely értelmében Magyarországon migránsgettókat kellene építeni, ha pedig ezt hazánk nem szeretné, komoly összegeket kellene befizetnie a közös kasszába. A logika és a cél is ugyanaz, mint a jogi határzár miatt kirótt bírság esetén.
Brüsszel ráadásul nemcsak a határt nem akarja hatékonyan védeni, hanem a vele egyet nem értők véleményét is semmibe veszi.
Ezt is megszokhattuk már az elmúlt években, és most újabb jelét láttuk a már említett migrációs paktum elfogadásakor. Magyarország és Lengyelország ugyanis a csomag ellen szavazott, ennek ellenére minősített többséggel azt elfogadták. Hol vannak már azok az idők, amikor az Unió vezetői is úgy gondolták, hogy egy döntés csak akkor születhet meg, ha azzal mindenki egyetért? Elmúltak.
A brüsszeli, balliberális vezetés pedig belesüllyedt a hatalmi gőg, az arrogancia és a korrupció mocsarába.
Nem érdekli már az, hogy mit akar az a több, mint 400 millió európai, akiknek az érdekeit képviselni kellene. Csak az számít, hogy honnan remélhet az Eva Kaili-éhoz hasonló, készpénzzel tömött bőröndöket, sms-ben megkötött zsíros vakcianszerződéseket, vagy amerikai jóindulatot az európai érdek kiárusításáért cserébe. Amit ma Európa vezetői csinálnak, az nemzetárulás. Sőt, nemcsak egy nemzet, hanem egyszerre 27 nemzet közös érdekének az elárulása. Ezt láttuk a Covid idején, ezt látjuk a gazdaságban, ezt látjuk a migrációs válság kezelésén és ezt látjuk az orosz-ukrán háborúval kapcsolatban tanúsított magatartásban is. Csakhogy az,
ami most zajlik, az Európa vesztét jelenti.
Ha a jelenlegi vezetés marad, akkor szeretett kontinensünk tovább veszít versenyképességéből, a jelenleginél is több bevándorló árasztja el, káoszba taszítva a többségi társadalmakat, és könnyen elképzelhető, hogy még egy háborúba is belelavírozza magát. Ez az, amit nem szabad hagynunk. Ahhoz, hogy a jelenlegi, riasztó trendek megforduljanak. egy reális, a józanság talaján álló, az erős nemzetek erős Európájára építő vezetés kell. Európa válaszút előtt áll. A döntés pedig június 9-én a mi kezünkben van.
Címlapkép: Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke a nyugat-balkáni országok és az Európai Unió vezetőinek találkozóján tartott sajtóértekezleten a berlini kancellári hivatalban 2022. november 3-án. Fotó: MTI/EPA/Clemens Bilan